Istraživanja pokazuju da osobe koje ne konzumiraju određene namirnice češće ispoljavaju agresiju
Tim istraživača je analizirao više od 20 studija koje su istraživale učinke omega-3 masnih kiselina, otkrivši smanjenje agresivnog ponašanja za 30 posto kod osoba koje su redovno uzimale ovaj dodatak najmanje dvije sedmice. Budući da su omega-3 masne kiseline pokazale potencijal za poticanje funkcija mozga, istraživači su sugerisali da bi mogle poboljšati mehanizme koji ne funkcionišu optimalno kod ljudi s tendencijom ka agresivnom ponašanju.
"Mislim da je vrijeme da počnemo razmatrati dodatak omega-3 masnih kiselina kao mogući tretman za smanjenje agresije, bez obzira na to je li riječ o zajednici, kliničkom okruženju ili sistemu kaznenog pravosuđa. Omega-3 nije čarobno rješenje za problem nasilja u društvu. No, može li pomoći? Čvrsto vjerujemo da može, i trebamo početi djelovati na temelju ovih spoznaja koje imamo", izjavio je neurokriminolog Adrian Raine s Sveučilišta u Pennsylvaniji.
Omega-3 masne kiseline su esencijalne masti koje tijelo treba, ali ih samo ne može proizvesti. Neki uobičajni izvori ovih hranjivih tvari uključuju ribu poput skuše, lososa i haringe, kao i lanene i chia sjemenke, orahe i soju. Ako niste ljubitelj ovih namirnica, doktori često preporučuju uzimanje dodataka ribljeg ulja, koji su bogati omega-3 masnim kiselinama.
Profesor Raine već deset godina istražuje vezu između omega-3 masnih kiselina i kriminalnog ponašanja. Njegova najnovija studija, objavljena u časopisu Aggression and Violent Behavior, analizirala je podatke iz 29 prethodnih istraživanja koja su uključivala 3918 učesnika od 1996. do 2024. godine. Oko 51 posto učesnika bila su djeca, ali prosječna dob ispitanika bila je 21,74 godine. Učesnici su u prosjeku uzimali 1,18 grama dodataka omega-3 masnih kiselina tokom 16,37 sedmica. Analizirajući ove rezultate, profesor Raine i njegovi saradnici otkrili su da postoji prosječno smanjenje agresivnog ponašanja za 30 posto kod osoba svih dobnih skupina, spolova, psiholoških dijagnoza, trajanja liječenja i doza. Međutim, primijetili su da su njihovi nalazi relevantni samo za kratkoročno smanjenje agresije te da je potrebno više istraživanja kako bi se utvrdili dugoročni učinci.
Postoje mnoga istraživanja koja povezuju abnormalnosti u moždanom tkivu s agresivnim ponašanjem. Kada su živci u području mozga poznatom kao prefrontalni korteks nedovoljno razvijeni, povećava se vjerovatnost razvoja nasilnih, agresivnih ili impulzivnih tendencija, navodi neurologinja dr. Pamela Blake iz Univerzitetske bolnice Georgetown.
Unatoč tome kako omega-3 masne kiseline utječu na mozak, naučnici ne tvrde da su one univerzalni ili čudotvorni lijek protiv agresivnog ponašanja. Vjerovatno će ljudima koji se bore s nasilnim ispadima trebati više od promjene prehrane kako bi poboljšali svoje stanje.
"Najmanje što možemo reći jeste da bi se suplementacija omega-3 masnim kiselinama trebala smatrati dodatkom drugim intervencijama, bilo psihološke ili farmakološke prirode, te da skrbnici trebaju biti informisani o mogućim dobrobitima takvih dodataka", navode profesor Raine i njegov tim u svojoj studiji.